![Opiskelijoita kahvip�yd�ss�.](http://webd.savonia.fi/nettiops/ops-kansi.jpg)
JOE21KPAL Palliatiivisen hoidon asiantuntija -erikoistumiskoulutus
Opetussuunnitelman vastuuhenkilö: Riitta Turjamaa
Koulutuksen lähtökohdat
Palliatiivinen hoito on kaikkien ihmisten ihmisoikeus (EU parlamentin yleiskokouksen päätöslauselmaesitys 11/2018). Väestön ikääntyminen ja pitkäaikaissairauksien lisääntyminen ovat ajankohtaisia globaaleja ilmiöitä, jotka johtavat palliatiivisen hoidon tarpeen lisääntymiseen erityisesti Euroopassa. Yleisimmät kuolleisuutta ja sairastavuutta lisäävät pitkäaikaissairaudet ovat mm. sydän- ja verisuonitaudit, syöpä, krooniset keuhkosairaudet ja diabetes. Väestön ikääntyminen on lisännyt myös muistisairauksien määrää. Maailman terveysjärjestö WHO on antanut päätöslauselman, jossa suositellaan palliatiivisen hoidon integroimista terveydenhoidon kaikille tasoille (Sixty-seventh World Health Assembly 2014).
Hyvä palliatiivinen ja saattohoito on mahdollista vain järjestämällä riittävä koulutus sekä perus- että erityistasoilla toimiville ammattilaisille. Palliatiivisen hoidon korkeakoulutuksen taso vaihtelee Suomessa. Tämän vuoksi STM:n asiantuntijaryhmä ehdotti vuonna 2017 laadittavaksi suosituksen palliatiivisen hoidon erikoistumiskoulutuksen opetusohjelmasta.
Valtioneuvoston asetus erikoissairaanhoidon työnjaosta ja eräiden tehtävien keskittämisestä (582/2017) vahvistaa palliatiivisen hoidon asemaa. Erityisesti vaativan tason palliatiivisen hoidon järjestäminen on asetettu yliopistollisten sairaaloiden vastuulle. Palliatiivisen hoidon aseman vahvistaminen asetustasolla lisää palliatiivisen hoitotyön perus- ja erityisosaajien tarvetta valtakunnallisesti. STM:n (2019) palliatiivisen hoidon ja saattohoidon kehittämisen alatyöryhmän väliraportissa tuotiin esille erityisesti erityistason osaajien puute yhtenä keskeisenä palliatiivisen hoidon järjestämisen haasteena.
Palliatiivisen hoidon asiantuntija (30 op) -erikoistumiskoulutus perustuu työelämän tarpeeseen ja vastaa kansallisesti asetettuihin palliatiivista hoitoa koskeviin suunnitelmiin ja tavoitteisiin. Palliatiivisen hoidon kansallinen kehittäminen edellyttää moniammatillista eritysosaamista, jota tällä valtakunnallisella erikoistumiskoulutuksella tuotetaan. Samalla varmistetaan potilaan hoitoon osallistuvien ammattilaisten osaamisen laatu ja valtakunnallisten laatukriteereiden toteutuminen siten, että B ja C- tason palliatiivista hoitoa toteuttaviin yksiköihin on saatavissa palliatiivisen hoidon asiantuntijoita.
Tämä erikoistumiskoulutus on luonteva jatkokoulutus terveydenhuollon laillistetun ammattihenkilön peruskoulutuksen jälkeen. Toisaalta erikoistumiskoulutus sijoittuu AMK-tutkinnon ja YAMK-tutkinnon välille. Erikoistumiskoulutuksen käyneet toimivat työyhteisöissään ja oman toimintaympäristönsä eri yksiköille palliatiivisen hoidon asiantuntijoina sekä osaamisen valmentajina muodostaen toimivan verkoston muiden asiantuntijoiden kanssa.
Osaamistavoitteet
Ammattikorkeakoulujen opetussuunnittelutyö noudattaa eurooppalaisia ja kansallisia korkeakoulutusta koskevia säädöksiä ja linjauksia. Keskeinen eurooppalainen linjaus on Bolognan julistus. Opetussuunnitelman osaamisen tasokuvauksien lähtökohtana on European Qualification Framework (EQF) ja kansallinen tutkintojen ja muiden osaamiskokonaisuuksien viitekehys (NQF). Ammattikorkeakoululainsäädäntö huomioidaan opetussuunnitelmatyössä. Erityisesti erikoistumiskoulutuksen opetussuunnitelmatyötä ohjaa myös sosiaali- ja terveysministeriön suositus (STM 2012, 2014) hoitotyön kliinisen asiantuntijuuden syventämisestä tutkinnon jälkeisessä koulutuksessa.
Erikoistumiskoulutuksen tuottama osaaminen on ammattikorkeakoulututkinnon jälkeistä osaamisen kehittämistä. Koulutuksessa tavoitellaan EQF/NQF 6-tason osaamista. Osaamistavoitteet ja arviointikriteerit on laadittu tämän tavoitetason mukaisesti. Koulutuksen suunnittelu ja opetussuunnitelman laadinta on toteutettu valtakunnallisessa ammattikorkeakoulujen muodostamassa verkostossa. Osaamistavoitteista sopiminen yhdenmukaistaa eri korkeakoulujen järjestämän erikoistumiskoulutuksen ja toimii erikoistumiskoulutusten laadunvarmistajana. Erikoistumiskoulutusten yleiset osaamistavoitteet on määritelty valtioneuvoston asetuksella (1438/2014). Opetussuunnitelmasta on pyydetty lisäksi työelämän edustajien lausunnot.
Sosiaali- ja terveysministeriön linjauksen mukaan kliinisen asiantuntijuuden syventäminen tutkinnon jälkeisessä koulutuksessa edellyttää yhtenäisten kliinisten osaamiskokonaisuuksien kehittämistä kansallisesti tärkeille painoalueille. STM on julkaissut yhteistyössä koulutusyksiköiden ja työelämän kanssa ehdotuksen kansallisesta viitekehyksestä sosiaali- ja terveysalan erikoistumiskoulutuksiin. Tässä viitekehyksessä palliatiivinen hoito on yksi ehdotetuista erikoistumiskoulutuksen aiheista. STM (2019) suosittelee palliatiivisen hoidon järjestämistä neliportaisesti (perustaso, A-taso, B-taso ja C-taso). Erityistasoilla B ja C tullaan antamaan vaativaa palliatiivista hoitoa, joten näiden tasojen työyhteisöissä tarvitaan erikoisosaamista. Myös perus- ja A-tasolla työskentelevä palliatiivisesta hoidosta vastaava sairaanhoitaja tarvitsee erityisosaamista, joka on saatavissa erikoistumiskoulutuksella.
Palliatiivisen hoidon asiantuntija -erikoistumiskoulutuksen tarkoituksena on vahvistaa osallistujan asiantuntijuutta kliinisen hoidon tai kuntoutuksen osaajana palliatiivisen hoidon asiakas- ja perhelähtöisessä palveluprosessissa sekä näyttöön perustuvassa toiminnassa ja kehittämisessä. Koulutuksen osaamistavoitteiden tason määrittelyssä on hyödynnetty kansallisten tutkintojen ja muun osaamisen viitekehystä. Palliatiivisen hoidon asiantuntija –erikoistumiskoulutus on asemoitu EQF/NQF-tasolle 6.
Palliatiivisen hoidon asiantuntija -erikoistumiskoulutuksen osaamistavoitteet saavutettuaan opiskelija:
• hallitsee palliatiivisen hoidon asiantuntijuuden edellyttämät näyttöön perustuvat, laaja-alaiset ja edistyneet monitieteelliset kliiniset tiedot ja taidot asiakas- ja perhelähtöisessä palveluprosessissa
• toimii palliatiivisen hoidon ja kuntoutuksen asiantuntijana eri toimintaympäristöissä ja moniammatillisissa verkostoissa
• hallitsee asiakas- ja perhelähtöiset ohjausmenetelmät ja -välineet ja osaa soveltaa niitä uudistuvissa toimintaympäristöissä
• hallitsee hyvät vuorovaikutustaidot asiakkaiden ja heidän läheistensä kanssa sekä osaa antaa psykososiaalista tukea
• arvioi ja kehittää omaa ja työyhteisönsä osaamista ja toimintaa näyttöön perustuen
• osallistuu palliatiivisen hoidon toimintatapojen sekä asiakas- ja perhelähtöisten palveluprosessien alueelliseen ja kansalliseen kehitys- ja uudistamistyöhön.
Opintojen rakenne
Erikoistumiskoulutuksen laajuus on 30 opintopistettä, joka tarkoittaa opiskelijan työmääränä 810 tuntia. Koulutuksen rakenne sisältää kolme kaikille yhteistä moduulia sekä yhden vapaasti valittavan kokonaisuuden, joiden avulla opiskelija syventää omaa asiantuntijuuttaan.
Yhteiset moduulit
Moduuli 1: Palliatiivisen hoidon asiakaslähtöinen prosessi 6 op
Moduuli 2: Oirehoito ja kuolevan potilaan hoito 10 op
Moduuli 3: Psykososiaalinen tuki, vuorovaikutus ja tiimityö 9 op
Moduuli 4: Vapaasti valittava kokonaisuus 5 op
Opiskelija syventää palliatiivisen hoidon osaamistaan yksilöllisten tarpeiden ja toiveiden mukaisesti valitsemalla tarjolla olevista kahdesta vaihtoehdoista toisen:
1. Asiantuntijuuden kehittyminen työtä opinnollistamalla tai
2. Asiantuntijuuden kehittyminen teoriaan syventymällä.
Työn opinnollistaminen voi tapahtua omassa työpaikassa, johon suositellaan kuitenkin liitettäväksi perehtymistä ja oppimista jossakin toisessa opiskelijan oppimistarpeita vastaavassa työyhteisössä. Työtä opinnollistaessa osaamista syvennetään yhdistämällä työn tekeminen ja aiheeseen liittyvä teoriatieto. Tähän kuuluu omien työtehtävien ja oman ammatillisen kehittymisen analyysi. Tähän opintokokonaisuuteen sisältyy erikoistumiskoulutuksen lopputentti.
Asiantuntijuuden kehittyminen
Opiskelijan asiantuntemus osoitetaan osaamistavoitteiden pohjalta laadittujen arviointikriteerien mukaisesti. Osaamista arvioidaan koulutuksessa kehittävän arvioinnin periaatteella. Opiskelija, vertainen eli opiskelijakollega ja ohjaava opettaja käyvät dialogia opiskelijan osaamisesta ja sen kehittymisestä suhteessa tavoitteisiin.
Kehittymisen arviointi toteutetaan viidellä tavalla:
1. Henkilökohtainen oppimissuunnitelma (HOPS)
Opiskelija laatii opiskelujen alussa henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman. Suunnitelma toimii reflektion perustana oppimiselle. Opintojen lopussa opiskelija arvioi yhdessä ohjaavan opettajan ja opiskelijakollegan kanssa asettamiensa tavoitteiden saavuttamisen suhteessa koulutuksen osaamistavoitteisiin.
2. Oppimispäiväkirja omista potilaista
Opiskelija kerää koulutuksen aikana oppimispäiväkirjaan kolme kohtaamaansa palliatiivisen hoidon potilasta ja/tai heidän läheistään. Oppimispäiväkirjaan kirjataan potilaiden keskeiset oireet, psykososiaaliset ja eksistentiaaliset tarpeet sekä hoidon ja tuen menetelmät. Opiskelija arvioi potilaiden ja heidän läheistensä hoitoa ja tukea näyttöön perustuen soveltaen monipuolisesti osaamistaan. Opintojen lopussa opiskelija reflektoi yhdessä ohjaavan opettajan ja opiskelijakollegan kanssa oppimistehtävän sisältöä saaden palautetta.
3. Oppimistehtävät
Osaamisen kehittymistä tuetaan opintojaksojen oppimistehtävillä. Oppimistehtävien avulla opiskelija syventää omaa palliatiivisen hoidon osaamistaan. Tehtävät kytketään opiskelijan omaan työyhteisöön ja opintojen osaamistavoitteisiin. Oppimistehtävien lähtökohtana voi olla työhön liittyvä kliininen kysymys tai tilanne, johon opiskelija hakee ratkaisua erilaisia tiedonhankinnan menetelmiä hyödyntäen. Lähiopetuspäivissä täydennetään tehtävän ratkaisua hyödyntäen asiantuntijaluentoja ja vertaisoppijoiden osaamista ja tukea. Opettaja ohjaa opiskelijaa teorian ja käytännön integroinnissa tukemalla reflektiota.
4. Kirjallisuuskatsaukseen tai kehittämistehtävään perustuva esitys
Opiskelija tuottaa koulutuksen aikana keskeiseen palliatiivisen hoidon aiheeseen tai oman työyhteisön kehittämiseen liittyvän esityksen opintokokonaisuuden symposiumiin hyödyntäen näyttöön perustuvaa tiedonhakua sekä lähiopetuspäivien asiantuntijaluentoja. Moniammatillisessa symposiumissa opiskelija saa palautteen ja arvioinnin opiskelijakollegoilta, ohjaavilta opettajilta ja työelämän edustajilta katsaukseen tai kehittämistehtäväänsä perustuvasta esityksestä. Tehtävän arviointi: laadullinen arviointi Tyydyttävä/Hyvä/Kiitettävä
5. Valtakunnallinen lopputentti
Opiskelija suorittaa opintojen lopussa kaikille yhteisen valtakunnallisen lopputentin. Arviointi: Hyväksytty/hylätty.
Tehtävissä arvioidaan työelämässä tarvittavaa palliatiivisen hoidon erityisosaamista eli kykyä rakentaa yhteen tieto, taito, kokemus, arvot ja sosiaaliset verkostot. Arvioinnissa käytetään NQF/ EQF-tason 6 pohjalta laadittuja näytön yleisiä arviointikriteerejä. Lisäksi kussakin tehtävässä käytetään yksityiskohtaisia osaamiskuvauksiin pohjautuvia kriteereitä.
Ammattikorkeakoulut antavat erikoistumiskoulutuksesta todistuksen, jossa näkyy opiskelijan suorittamat osaamiskokonaisuudet. Koulutusta toteuttava ammattikorkeakoulu antaa todistuksen jokaiselle opintonsa hyväksytysti suorittaneelle henkilölle. Osasuorituksista ei anneta erillisiä todistuksia.
Koulutuksen toteutus
Erikoistumiskoulutuksen oppimisen ja opetuksen lähtökohtana toimivat opetusta järjestävän ammattikorkeakoulun tutkintosääntö sekä pedagogiset ja eettiset periaatteet. Opetusmenetelmien lähtökohtana on oppijalähtöisyys korostaen oppimisessa opiskelijoiden omaa aktiivisuutta ja refleksiivisyyttä. Opiskelijan osaamisen kehittymiseen kytketään tiiviisti opiskelijan työyhteisön kehittäminen. Vuorovaikutus ja yhteistyö vertaisoppijoiden välillä mahdollistuvat sekä lähiopetuspäivissä että sähköisessä oppimisympäristössä.
Opintojen alussa opiskelija tekee henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman, jossa opiskelija kuvaa omat osaamistarpeensa ja työtehtävänsä edellyttämät moniammatillisen osaamisen kehittämistarpeet. Kehittämisosaaminen yhdistyy sekä työelämän että alueen hoitoketjun kehittämiseen, jolloin se lisää sekä opiskelijan että hänen työyhteisönsä osaamista sekä alueellista yhteistyötä ja verkostoitumista.
Erikoistumiskoulutus toteutetaan noin vuoden aikana monimuoto-opiskeluna, johon sisältyy 12 lähiopetuspäivää, itsenäistä työskentelyä, vertaisryhmätyöskentelyä, tehtäviä ja verkko-opiskelua. Mikäli opiskelija keskeyttää opintonsa, hänen on ilmoitettava siitä kirjallisesti koulutuksen järjestäjälle. Saadakseen todistuksen opiskelijan on osallistuttava lähipäiviin ja suoritettava annetut tehtävät niin, että hän saavuttaa asetetut osaamistavoitteet.
Mikäli opiskelijalla on jo erikoistumiskoulutuksen sisältöjä ja tavoitteita vastaavaa osaamista, voi opiskelija osoittaa aiemmin hankitun osaamisensa ja suunnata siten oppimistaan niihin osa-alueisiin asiantuntijuudessa, joissa hänellä ei ole riittävää osaamista. Osaaminen arvioidaan ja aikaisemman osaamisen tunnistaminen (AHOT) tehdään opiskelijakohtaisesti perustuen ammattikorkeakoulujen AHOT - käytänteisiin ja erikoistumiskoulutuksessa määriteltyihin osaamistavoitteisiin ja sisaltöihin. AHOT-käytänteet on sovittu valtakunnallisessa verkostossa ja koulutuksen AHOT:it käsitellään ammattikorkeakoulukohtaisesti.
Palliatiivisen hoidon asiantuntija -erikoistumiskoulutuksen työelämävastaavuutta seurataan ja varmistetaan yhteistyössä työ- ja elinkeinoelämän toimijoiden kanssa haastattelujen, kyselyjen ja keskustelujen avulla. Erikoistumiskoulutuksen suunnitteluun osallistuu toimijoita, jotka tekevät kiinteää yhteistyötä sosiaali- ja terveysministeriön, palliatiivisen hoidon yhdistyksen ja eurooppalaisen palliatiivisen hoidon yhdistyksen kanssa. Nämä edellä mainitut seikat varmistavat koulutuksen sisältöjen pysymisen alan muutoksien edellyttämänä alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
Palliatiivisen hoidon asiantuntija- erikoistumiskoulutuksessa oppimistehtäviin sisällytetään työelämän ja työyhteisöjen yhteistyötä tukevia oppimismenetelmiä sekä arviointia. Mukana olevat ammattikorkeakoulut sitoutuvat yhdessä kehittämään koulutusta jatkossa. Toteuttavat ammattikorkeakoulut sitoutuvat keräämään palautetta osallistujilta ja työelämältä. Työelämän yhteistyökumppaneiden, opintoihin osallistujien, opettajien ja koulutusyksiköiden palautteita kerätään koulutusten aikana ja niiden jälkeen. Palautteet huomioidaan vuosittain erikoistumiskoulutusverkostossa ja niiden pohjalta tehdään koulutuksen sisältöihin, rakenteeseen ja/tai toteuttamiseen tarvittavat muutokset.
Opintojaksotaulukko
Koodi | Nimi | 1 K | 1 S | 2 K | 2 S | 3 K | 3 S | 4 K | 4 S | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Palliatiivisen hoidon asiantuntija -erikoistumiskoulutuksen opinnot | |||||||||||
Kaikille yhteiset opinnot 25 op | |||||||||||
4 PALAS01 | Palliatiivisen hoidon asiakaslähtöinen prosessi | 6 | |||||||||
4 PALOI01 | Oirehoito ja kuolevan potilaan hoito | 10 | |||||||||
4 PALPS01 | Psykososiaalinen tuki, vuorovaikutus ja tiimityö | 9 | |||||||||
Valinnaiset opinnot 5 op | |||||||||||
4 PALVAOP1 | Asiantuntijuuden kehittäminen työtä opinnollistamalla | 5 | |||||||||
4 PALVATE1 | Asiantuntijuuden kehittäminen teoriaan syventymällä | 5 |
Opintojaksokuvaukset
4 PALAS01 Palliatiivisen hoidon asiakaslähtöinen prosessi
Laajuus | 6 op |
Osaamistavoitteet | Opiskeija - käyttää palliatiivisen hoidon keskeisiä käsitteitä johdonmukaisesti sekä ymmärtää eettiset ja lainsäädännölliset lähtökohdat ja niiden merkityksen potilaan hoidossa - toimii monialaisen ryhmän jäsenenä palliatiivisen hoidon toimintaympäristöissä ja palveluketjuissa ja kehittää niiden toimintaa palliatiivisen hoidon asiantuntijana alueellaan - osaa kuvata hoitolinjaukset ja elämän loppuvaiheen hoitosuunnitelman merkityksen ja osaa ohjata potilasta sekä hänen läheisiään niiden mukaisesti - osaa toteuttaa potilas- ja perhelähtöistä palveluohjausta - analysoi palliatiivisen hoidon asiantuntijuutta ja osaa arvioida omaa osaamistaan ja osaamisen kehittämistarpeitaan |
Keskeiset sisällöt | - Palliatiivisen hoidon käsitteet ja asiantuntijuus - palliatiivista hoitoa säätelevä lainsäädäntö ja suositukset - palliatiivisen hoidon eettiset lähtökohdat, eutanasia käsitteenä - palliatiivisen hoidon palvelujärjestelmä ja toimintaympäristöt - palliatiivisen hoidon järjestäminen omalla alueella, Suomessa ja globaalisti - potilaan ja läheisen palveluohjaus - potilas- ja perhelähtöiset ohjausprosessit ja niiden kehittäminen - palliatiivisen hidon asiantuntijuus hoidon linjauksissa, ennakoivassa hoitosuunnitelmassa ja hoitotahdon huomioimisessa |
Suoritustavat | - ennakkotehtävät hoidon keskeisistä käsitteistä ja hoidon järjestymisestä (hyväksytty/hylätty) - osaamisen arviointi ja kehittymissuunnitelma (hyväksytty/hylätty) |
Arviointiasteikko | Hyväksytty (S) - 0 |
Yhteyshenkilö | Ylinen Eeva-Riitta |
4 PALOI01 Oirehoito ja kuolevan potilaan hoito
Laajuus | 10 op |
Osaamistavoitteet | Opiskelija - toimii oman alansa asiantuntijana moniammatillisessa tiimissä ennakoivan hoitosuunnitelman mukaisesti - suunnittelee, toteuttaa ja arvioi kokonaisvaltaista potilaslähtöistä oirehoitoa palliatiivisessa hoidossa ja saattohoidossa näyttöön perustuen - soveltaa näyttöön perustuvaa tietoa eri sairausryhmien erityispiirteistä osana laadukasta oirehoitoa - soveltaa laaja-alaisesti oirehoidon menetelmiä huomioiden potilaan odotettavissa oleva elinaika ja arvioi niiden vaikuttavuutta - soveltaa osaamistaan saattohoitopotilaan kuolemisen prosessissa huomioiden läheiset |
Keskeiset sisällöt | - Moniammatillinen yhteistyö oirehoidossa - ennakoiva oirehoidon hoitosuunnitelma - kokonaisvaltainen oirehoito * oireiden arviointi ja erilaiset oiremittarit * oirehoidon ohjaus * kipu * hengitystieoireet * mahasuolikanavan oireet * suun oireet * neurologiset oireet * psykologiset oireet * iho-oireet * yleisoireet * total pain, kokonaisvaltainen kärsimys * palliatiivinen sedaatio * hätätilanteet - syöpä-, sydän-, keuhko-, neurologisten ja muistisairauksien sekä erityisryhmien oirehoidon erityispiirteet - kuolemisen prosessi ja kuoleman jälkeinen hoito. |
Arviointiasteikko | Hyväksytty (S) - 0 |
Yhteyshenkilö | Ylinen Eeva-Riitta |
4 PALPS01 Psykososiaalinen tuki, vuorovaikutus ja tiimityö
Laajuus | 9 op |
Osaamistavoitteet | Opiskelija - soveltaa oman alansa näyttöön perustuvaa tietoa suunnitellessaan, toteuttaessaan ja arvioidessaan palliatiivisessa hoidossa olevan potilaan ja hänen läheistensä psykososiaalista ja eksistentiaalista tukea moniammatillisessa tiimissä - arvioi ja kehittää omaa asiantuntijuuttaan toimiessaan moniammatillisessa tiimissä ja verkostoissa - tulkitsee potilaan kommunikaation tarpeita ja muutoksia sekä suunnittelee kommunikaatiokeinoja potilaan kielelliset ja kulttuuriset lähtökohdat huomioiden - omaa edistyneet vuorovaikutustaidot kohdatessaan potilaita ja heidän läheisiään palliatiivisessa hoidossa ja saattohoidossa - arvioi ja kehittää omia tunne- ja itsereflektiotaitojaan |
Keskeiset sisällöt | - Psykososiaaliset tarpeet ja psykososiaalisen tuen menetelmät (fyysinen, psyykkinen, sosiaalinen, henkinen, seksuaalinen) - sosiaalietuudet - eksistentiaalisen ja hengellisen tuen toteuttaminen ja mahdollistaminen - suru käsitteenä ja ilmiönä, eri-ikäisten kriisi- ja surutyö - toivon ylläpitäminen, voimaantuminen - eri-ikäisten ja eri kulttuureista tulevien potilaiden ja läheisten kohtaaminen - vuorovaikutus palliatiivisessa ja saattohoidossa olevan potilaan ja hänen läheistensä kohtaamisessa * vaikeista asioista keskusteleminen * hoitoneuvotteluun osallistuminen moniammatillisen tiimin jäsenenä * puheeksi ottaminen * aktiivinen kuunteleminen * auttava vuorovaikutus * motivoiva keskustelu * puhetta tukevat ja korvaavat kommunikaatiomenetelmät * tulkkauspalvelujen käyttö - moniammatillisuus - konsultointiosaaminen - tietoisuutaidot ja itsetuntemus - työssäjaksaminen, työnohjaus, myötätuntouupumus |
Arviointiasteikko | Hyväksytty (S) - 0 |
Yhteyshenkilö | Ylinen Eeva-Riitta |
4 PALVAOP1 Asiantuntijuuden kehittäminen työtä opinnollistamalla
Laajuus | 5 op |
Osaamistavoitteet | Opiskelija - syventää osaamistaan ja palliatiivisen hoidon asiantuntijuuttaan työn opinnollistamisen keinoin - tuottaa ja esittää näyttöön perustuvaan tietoon pohjautuvan esityksen alueellisessa palliatiivisen hoidon symposiumissa valitsemastaan osaamis- tai asiantuntijuusalueen aiheesta |
Keskeiset sisällöt | Opiskelija - sopii työorganisaation ja opintojaksosta vastaavan opettajan kanssa työn opinnollistamisesta ko. organisaatiossa - laatii työn opinnollistamisen suunnitelman, jonka hyväksyvät sekä opiskelija että ko. organisaation ja korkeakoulun edustajat - toteuttaa työn opinnollistamisen suunnitelmaa ja dokumentoi osaamisensa ja asiantuntijuutensa kehittymisen kuvaamalla käytännön toimintaa ja perustelemalla tekemiään ratkaisuja aiheeseen liittyvällä näyttöön perustuvalla tiedolla. Lisäksi hän arvioi itsesäätelytaitojen kehittymistä reflektiivisellä itsearvioinnilla - koostaa näyttöön perustuvan esityksen |
Arviointiasteikko | Hyväksytty (S) - 0 |
Yhteyshenkilö | Ylinen Eeva-Riitta |
4 PALVATE1 Asiantuntijuuden kehittäminen teoriaan syventymällä
Laajuus | 5 op |
Osaamistavoitteet | Opiskelija - syventää osaamistaan ja palliatiivisen hoidon asiantuntijuuttaan näyttöön perustuvaan tietoon perehtymällä - laatii kuvailevan kirjallisuukatsauksen valitsemastaan palliatiivisen hoidon osaamis- ja asiantuntijuusalueen aiheesta - tuottaa ja esittää näyttöön perustuvaan tietoon pohjautuvan esityksen alueellisessa palliatiivisen hoidon symposiumissa valitsemastaan osaamis- ja asiantuntijuusalueen aiheesta |
Keskeiset sisällöt | Opiskelija - valitsee palliatiivisen hoidon osaamis- tai asiantuntijuusalueelta aiheen, johon syventyy kuvailevassa kirjallisuuskatsauksessa - perehtyy systemaattiseen tiedonhakuun, jonka avulla valitsee lähdeaineiston kuvailevaan kirjallisuuskatsaukseen - laatii kuvailevan kirjallisuuskatsauksen - tuottaa ja esittää kirjallisuuskatsaukseen perustuvan esityksen alueellisessa palliatiivisen hoidon symposiumissa |
Arviointiasteikko | Hyväksytty (S) - 0 |
Yhteyshenkilö | Ylinen Eeva-Riitta |
Pidätämme oikeuden opetussuunnitelmien muutoksiin mm. opiskeltavien sisältöjen päivitystarpeiden takia.